Indsigelse mod lokalplan 97 - Hundested Havn
Fra Foreningen By og Land - Halsnæs

Vi har delt vores indsigelse op i 4 dele:

1. Indsigelse mod den foreslåede tilladte anvendelse, så der ikke accepteres “tung” industri (bl.a. flisskæring og stenbehandling)
2. Indsigelser mod retten til at bestemme undtagelser fra de generelle bestemmelser i lokalplanen
3.  Indsigelse mod miljøforholdene i forhold til den foreslåede lokalplan.
4. Indsigelse i forhold til EU-habitatsområder mv. (Natura 2000).

Indledning.

Det er foreningens opfattelse, at hele grundlaget for udpegningen af Hundested Havn som regionalt søtransportcenter i 1993 og med regionplantillæg i 1997 er forældet og derfor ikke - som det sker i det foreliggende lokalplanforslag - kan danne grundlag for det nye lokalplanforslag.  Det gælder også den VVM-redegørelse (Vurdering af Virkning på Miljøet) fra marts 2001, som lokalplanforslaget henviser til.

Der skal derfor efter foreningens opfattelse gennemføres en ny VVM-redegørelse baseret på aktuelle  forhold og derefter en revurdering af, hvad der bør gives tilladelse til, at arealet anvendes til, og at denne vurdering ikke bør føre til en udvidelse af mulighederne i forhold til miljøet (støj, støv, lugt og trafik), men nærmere en indskrænkning - baseret på en vurdering efter den nye VVM-redegørelse.

Det er endvidere foreningens opfattelse, at det vil være mest hensigtsmæssigt, at hele havneområdet behandles i en samlet lokalplan - ikke kun som en lokalplan for det nyligt inddæmmede område. Det bør behandles sammen med fx lokalplanen for Nordhavnen og med planerne for Hundested Bymidte, så behandlingen af fremtiden for Hundested ikke sker efter “salami-metoden” - men efter en helhedsplan. Man kan fx ikke både tillade tung industri i opfyldningsområdet og samtidig forudsætte en attraktiv  “strandpromenade” og lystbådehavn som nabo dertil. Man kan ikke forudsætte en udvikling af bymiljøet i Hundested uden at tage hensyn til en forøget lastbiltrafik som konsekvens af de tilladelser, der gives til det regionale søtransportcenter - osv.

Ad 1:  Indsigelse mod den foreslåede tilladte anvendelse, så der ikke accepteres “tung” industri (bl.a. flisskæring og stenbehandling)

Hundested Kommunes kommuneplan 2004-2016:

Det fremgår af Hundesteds kommuneplan 2004-2016 og Agenda 21-strategi, at borgerne og byrådet i fællesskab skal virkeliggøre og fremme en bæredygtig udvikling i “vores lille del af verden” og sikre en god og attraktiv kommune at bo og leve i! - herunder med hensyn til trafiksikkerhed. Hovedmålet var en udvikling som attraktiv bosætningskommune (i modsætning til udbygning med tung industri!). Det er foreningens opfattelse, at den foreslåede lokalplan er i strid med denne plan, idet tung industri (fx flisskæring og stenknusning og -sortering) ikke fremmer den bæredygtige udvikling - såvel i forhold til støj og støv mv., som med hensyn til den medfølgende lastbiltrafik. Den allerede indhøstede erfaring viser, at der både til- og frakøres fra stenværket i store lastbiler!

Det fremgår af “Håndbog om Miljø og Planlægning“, s. 20, at:
“En helhedsorienteret planlægning kombineret med den forebyggende indsats efter miljølovgivningen giver tilsammen optimale muligheder for at undgå fremtidige miljøkonflikter ved en „miljørigtig“ placering af nye virksomheder.

Hvis planlægningen derimod ikke i tilstrækkelig grad har forudset de miljømæssige konsekvenser af planerne, vil der, hverken i forbindelse med tilladelser til etablering af virksomheder eller ved efterfølgende påbud efter miljølovgivningen isoleret set, kunne rettes op på miljøbelastningen fra en dårligt placeret virksomhed, på tilfredsstillende måde. Der er erfaring for, at både virksomhedens interesser og miljøhensynene lider under en, på denne måde, utilstrækkelig planlægning.
Mange af byernes miljøproblemer med nabogener mellem virksomheder, boliger og tung trafik
skyldes ofte, at planlægningen for erhvervene, boligerne og trafikken ikke har været forudseende nok - at der ikke har været taget tilstrækkeligt hensyn til miljøaspekterne i planlægningen.”

Det er foreningens opfattelse, at kommunalbestyrelsen og Hundested Havn netop ikke i tilstrækkelig grad har forudset de miljømæssige konsekvenser af planen, og at både kommunen og havnen med det nuværende forslag må forvente en strøm af miljøklager fra borgere og virksomheder, der vil føle sig forulempet af tung industri og trafik i så kort afstand fra byen og resten af havnen.

Hundested Kommunes lokalplan nr. 64.

Den nugældende lokalplan har som forudsætning at skabe mulighed for godstrafik på havnen (pakhuse, siloanlæg, opstilling af containere mv.). Denne - nugældende - lokalplan ophæves, hvis det nye forslag vedtages. 

Det nye forslag udvider den gældende lokalplan  til at tillade alle former for industri i forbindelse med godsbehandlingen - herunder tung industri som fx stenknusning  og -sortering og flisskæring - når blot det har “havneformål”, dvs. at der bare sker losning eller lastning til eller fra skibe (men det udelukker ikke, at der suppleres med gods til og fra lastbiler!). I regionalplanen er det en forudsætning, at der er tale om “lettere industri”. Det er naturligvis for at tage et rimeligt hensyn til de adskillige borgere, der bor i området - de nærmeste ca. 300 meter fra det område, der er tale om - men også for at leve op til de mål, der hidtil har været gældende for Hundested By.  Disse hensyn tilsidesættes, hvis det nye lokalplanforslag vedtages.

Det fremgår af den nuværende lokalplans § 8. 2.1, at området udelukkende må anvendes til “bygninger”, og at bebyggelsesprocenten ikke må overstige 50.  De 50% fastholdes i lokalplanforslaget - men hvad med “bygninger“? 

Det fremgår af den nuværende lokalplans § 8. 2.3, at bygninger ikke må opføres i en højde over 8,5 meter over terræn. I lokalplanforslaget ændres det til byggeri i 2 etager. Det gør en væsentlig forskel, om et byggeri har tagrejsning  - derfor foreslår foreningen, at den oprindelige ordlyd fastholdes.

Det fremgår af den nuværende lokalplans § 8. 8, at aktiviteter i området ikke må belaste boligområderne omkring havnen med større støjbelastninger end gengivet i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984. Kommunen bør fastlægge strengere krav til havnen i lyset af kommunens ønsker om at være en attraktiv kommune for tilflyttere og for at fastholde nuværende borgere på et “bæredygtigt grundlag” og for at værne om “vores natur og miljø og have respekt for vores livsvilkår” (citat fra planlovens formål). Belært af erfaringer fra skærtorsdag og langfredag, hvor havnen  støjede og larmede, så naboer til havnen ikke kunne opholde sig ude i det gode vejr, bør der sikres lavere støjgrænser i weekender og helligdage!

Det bør fremgå af lokalplanen, at kommunen med øjeblikkeligt varsel kan forbyde aktiviteter i havnen, som efter en umiddelbar måling overstiger støjgrænserne - enhver borger skal have mulighed for at stoppe belastende aktiviteter. Det skal naturligvis kædes sammen med et kommunalt beredskab, som kan skride øjeblikkeligt ind dels på eget initiativ ved stikprøvekontroller og dels ved henvendelser fra forulempede borgere - også i søn- og helligdage!

Ad 2: Indsigelser mod formuleringen i lokalplanforslaget

Det fremgår flere steder i forslaget til lokalplan, at der kan træffes beslutninger om at fravige de generelle regler. Foreningen foreslår, at det alle steder er kommunen, der kan tillade fravigelser, jf. forslagets § 14.2. Det er ikke betryggende, at en privat virksomhed (I/S Hundested Havn), der udelukkende har profitmæssige hensyn, umiddelbart kan fravige de gældende regler!
Dertil kommer, at “hensigtserklæringer” i lokalplanforslaget bør erstattes af faste regler - man kan ikke “sælge elastik i metermål”. Hensigtserklæringer har ingen juridisk holdbarhed. Der henvises til vedlagte bilag med eksempler på uhensigtsmæssige “hensigtserklæringer”.

Ad 3: VVM-Redegørelse - hovedrapport - marts 2001:

Det fremgår af VVM-redegørelsens indledning, at forudsætningen for rapporten er en fortsat udvikling af godsomsætningen - herunder forventninger til containertransporten. Erfaringen har vist, at denne forudsætning ikke har holdt stik. 
Det fremgår endvidere, at Havnen erkender at have god plads i de nedlagte opmarchbaner for Grenå-færgen - men at den “foretrækker at holde muligheden for indsættelse af en godsfærge for åben længst mulig.”
Endelig fremgår det, at Hundested Havn I/S er rammen om ca. 400 arbejdspladser.

Det er foreningens opfattelse, at det forhold, at havnens forudsætninger om indtægter ved øget containertransport - som i sig selv er miljøbelastende for både samfundet og hundestedborgerne, og som har vist sig ikke at holde stik  - ikke bør udvides til en tilladelse til “tung industri”, som blot vil gøre forholdene for borgere og virksomheder endnu værre. For at sikre det fornødne grundlag for en ny lokalplan bør der udarbejdes en ny VVM-redegørelse baseret på aktuelle målinger og beregninger.

Til belysning af dette krav kan henvises til, at fx de forventede trafikforhold i rapporten fra 2001 er baseret på målinger i 1998 med sammenligning til tilsvarende målinger for 1996 (før Grenå-færgens lukning). Man sammenligner altså den forventede udvikling i trafikken med målinger fra 1998 og sammenligner med 1996 - Det kan vi ikke bruge i vurderingen af trafikken med den almindelige trafikudvikling siden 1996 og indtil nu - og med udsigten til nye bolig- og industriområder i Hundested - herunder med stenknusnings- og flisindustri, som ikke fandtes på det tidspunkt. I øvrigt bør vurderingen udvides til at gælde hele Halsnæs Kommune, idet trafikken ikke kun vil belaste den tidligere Hundested kommune.

Foreningen beder om at få oplyst, på hvilket grundlag og hvilke beregninger over den forventede trafik, Byrådet besluttede at godkende lokalplanforslaget  imod administrationens indstilling, der netop henviste til forventninger om en stærkt forøget lastbiltrafik.

Også målingerne af trafikstøjen, der er beregnet på grundlag af målinger foretaget på baggrund af en rapport fra 1993, er forældede. Det kan ikke bruges i 2009! I øvrigt var grænseværdierne overskredet allerede i 1998!

Det samme gælder målingerne af ekstern støj fra havneoperationer, Her refereres til støjen fra stykgodshåndtering, skibstrafik og kølecontainere - men ingen steder til flisskæring og stenknusning og - sortering.

Det samme gælder luftforurening - Det er her bemærkelsesværdigt, at VVM-rapporten beskriver, at havnen hidtil har taget hensyn til risikoen for fygning mv.: 

“Hundested Havn  er beliggende på en vestvendt kyst, og særdeles udsat for vestenvindens påvirkninger. Dette forhold har bl. a. været årsagen til, at havnen  ikke tillader løst massegods som f.eks. sand, korn, salt og andre let flygtige materialer håndteret på trafikhavnens kajer. I tilfælde af denne art ladninger anvendes stykgodskajen i Fiskerihavnen, hvor det grønne pakhus  giver noget læ for vestenvindensretning mod byen, og hvor baglandet er mindre “støvfølsomt” (Trekanten, Industriområde).”

Det er endvidere bemærkelsesværdigt, at  Kystdirektoratet i den endelige tilladelse til opfyldning har udtrykt bekymring over risikoen for sandflugt mv. ved - allerede i etableringsfasen af inddæmningen - at påbyde foranstaltninger til undgåelse deraf, jf. vilkår 4: “Det opfyldte areal skal, efterhånden som opfyldningen skrider frem, belægges med muldjord og tilsås med græs eller på anden måde afdækkes, for at forhindre fygning“.

Det nuværende lokalplanforslag vil derimod tillade sten- og grusvirksomhed på området med stærkt forøget risiko for sandflugt mv. - medmindre der opføres faste hegn om området i en højde over de sand- og grusbunker, der oplagres - dvs.  i en højde over 8,5 meter - hvilket vil være helt uacceptabelt!

Dette viser, at redegørelsen er stærkt forældet i forhold til den foreslåede lokalplan - og henvisningen til det grønne pakhus er også forældet - både fordi der nu er opført boliger på det tidligere industriområde og fordi “Trekanten” nu er et beskyttet natur- og miljøområde ( Natura 2000 mv. - se nærmere under pkt. 4).

Der henvises endvidere til foreningens klage til Naturklagenævnet over miljørapport i forbindelse med lokalplanforslaget. Denne miljørapport er en skandale i forhold til offentlig sagsbehandling, vi citerer nogle enkelte af de “fraser“, der er brugt i miljørapporten:

“En udvidelse af havnen vil ikke få en målelig effekt for fuglelivet, da forstyrrelserne fra en øget sejlads vil være ringe”. 

Der er overhovedet ikke taget hensyn til de forstyrrelser, der vil blive en følge af tung sten- grus - og flisindustri  på et område, hvor sjældne fuglearter passerer direkte over 2 gange om året og fouragerer i området, og som er årsagen til, at området er optaget  i EU-beskyttelsesområdet - dækkende hele området fra Kikhavn til Lynæs og over til Rørvig.

“Konklusionen er, at den øgede trafik til havnen som følge af udbygningen vil give en meget lille stigning i støjniveauet, og at det kun i meget ringe omfang vil bidrage til at gøre flere boliger støjramte. Støjgenerne vil kunne reduceres ved f.eks. at benytte en særlig støjdæmpende belægning. Disse belægninger er under udvikling, og bliver stadig mere effektive”.  

Der er tale om udskiftning af asfaltbelægning fra Hundested Havn og hele vejen forbi Frederiksværk - med asfalt, der endnu ikke er udviklet. Hvornår vil den udskiftning finde sted - og hvem skal betale? 

“Trafikken til havnen vil blive større. En del af stigningen vil komme fra den almindelige udvikling af havnen, mens resten vil komme fra udvidelsen. Trafikken vil ikke medføre en øget forurening, blandt andet fordi der stilles stadig skrappere krav til, hvor meget en bil eller lastbil må forurene. Trafikken vil dog komme til at støje lidt mere, når havnen er færdigudbygget. Det vil kunne mærkes langs Amtsvejen og den nordlige del af Strandvejen, mens støjen vil falde på Strandvejen syd for Færgevej og på Fjordvej. Der vil dog være tale om en ret lille stigning i støjen, og samlet set vil der næppe blive flere huse, der vil få støjgener.”

Det påstås, at den øgede lastbiltrafik går “lige op” med øgede krav til at alle biler skal forurene mindre. Disse krav er imidlertid begrundet i, at bilerne i dag forurener mere end vi fremover finder acceptabelt - derfor skal den nuværende forurening nedsættes - men i Hundested skal den altså forblive på det nuværende niveau - fordi  Hundested Havn skal have tilladelse til stærk forøget lastbiltransport gennem byen! Og udskiftningen af bilparken med mindre forurenende biler varer måske 10-15 år - men trafikforøgelsen til og fra havnen kommer straks!

Og afslutningen: 

“Der er også blevet set på alternativer. Der er dog ingen af dem, der har kunnet give bedre løsninger totalt set, med mindre man ikke vil give havnen mulighed for at udvikle sig.”

Det fremgår ikke, hvem der har set på alternativer - hvilke - og hvor seriøst!  Naturligvis kan en havn udvikle sig på mange andre måder end ved etablering af ny, tung industri (sten- og grusværk og flisskæring) - foreningen har adskillige andre visioner, som vi gerne lægger frem.

Det fremgår endvidere af “Håndbog om Miljø og Planlægning“, s. 219, at grusværker og stenknuserier er kategoriseret som “klasse 6-7, men for stenknuserier er en afstand på 1000 meter til boliger ikke urealistisk som udgangspunkt“. “De bør placeres således, at tung transport til og fra virksomhederne, ikke forårsager støjgener til de nærliggende boligområder. Endvidere bør de placeres i industriområder eller i områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav“.  Se bilag 2.

Ingen af disse forudsætninger er opfyldt i det foreliggende lokalplanforslag. Det bør i planen tilkendegives, at arealet, der ligger i en afstand af 300-500 meter fra nærmeste bebyggelse, ikke må bruges til virksomheder i klasse 6 og 7, hvor de anbefalede afstandskrav er mindst hhv. 300 og 500 meter. Der bør her tages hensyn til, at både støj og støv vil brede sig til større områder på grund af byens beliggenhed op ad skrænterne og den fremherskende vestenvind.

Ad 4: EU-habitatsområde (H 134), fuglebeskyttelsesområde (nr. 102) mv. (Natura 2000)

I VVM-rapporten henvises alene til , at eventuelle forstyrrelser fra lystbåde ikke er væsentlige i vinterhalvåret - men der er ikke taget stilling til forstyrrelserne fra “tung industri” (f.eks. stenknusning og -sortering og flisskæring). Kommunen opfordres derfor til at undersøge nærmere, om aktiviteterne i forbindelse med tung industri er i overensstemmelse med de krav, der er gældende for de nævnte områder.

Det fremgår af bekendtgørelse nr. 408 af 1/5 2007, at der i områderne ikke må:
1) Udlægges nye arealer til byzone eller til sommerhusområde. 
2) Planlægges nye større vejanlæg eller sideanlæg i form af servicestationer, materialepladser og lign. 
3) Planlægges nye eller væsentlige udvidelser af andre trafikanlæg og tekniske anlæg og lign., f.eks. lufthavne, flyvepladser, jernbaner, havne, opfyldninger på søterritoriet, luftledningsanlæg, vindmølleklynger og -parker, lossepladser og anlæg for deponering. 

Foreningen har ikke kendskab til, om bekendtgørelsen juridisk gælder direkte for området, eller om den gælder efter bekendtgørelsens § 6 som følge af, at planen kan få virkning for natura 2000-området , men opfordrer kommunen til at få afklaret dette i forbindelse med behandlingen af indsigelserne.

Afslutning

Foreningen opfordrer Byrådet til at udsætte beslutningen, indtil en ny VVM-redegørelse er udarbejdet. Foreningen opfordrer endvidere Byrådet til at behandle lokalplanforslag for hele Hundested by og havn i en sammenhæng. Endelig opfordrer foreningen Byrådet til at lade foreningens bemærkninger indgå i den videre behandling. 

Hundested, den 19. maj 2009

Med venlig hilsen
Foreningen By og Land - Halsnæs.

Kirsten Møller			Anne Wegener
Formand			Næstformand

Bilag 1: Eksempler på ”hensigtserklæringer” i lokalplanforslaget:

Det gælder fx: 

§ 1: Det bør defineres, hvad der forstås ved “havneformål”! Dækker det fx et stenknusnings- og sorteringsanlæg og dækker det fx et flisværk - bare fordi godset delvis (måske kun 10% ) bliver sejlet til eller fra?  

§ 1.3.: Hvad forstås ved , at byggeri og anlæg “i størst muligt omfang tager hensyn til udsigten over vandet fra Hundested og til det visuelle indtryk af hele havneområdet set fra de eksisterende og kommende boligområder”. Det bør ændres til, at “byggeri og anlæg må ikke forringe udsigten over vandet fra Hundested ….” Hvem skal ellers bestemme, om hensynet er varetaget - hvad betyder “i størst muligt omfang“?

§ 1.4: Hvem afgør, om der er sikret en “fornuftig afskærmning” mod de lette erhverv, lystbådehavn og boliger? Det bør ændres til, at ingen virksomhed på arealet må skabe (væsentlige!) gener for naboerne til området og den øvrige by!

§ 3.2: Delområde A: Det bør nærmere defineres, hvad der forstås ved “erhverv med naturlig tilknytning til havnen indenfor industri-, værksteds-, håndværks-” virksomhed osv., jf. ovenfor bemærkninger til § 1. Det fremgår, at det omfatter bl.a. “godshåndtering”  og “forarbejdning af varer, der indskibes, eller efterfølgende udskibes“ - betyder det også stenknusning og -sortering samt flisskæring? Hvis ja, gælder det så udelukkende varer der tilsejles eller frasejles?
Der er endvidere tale om en udvidelse  i forhold til regionplanen, hvor der alene tillades “lettere industri”. Er det denne ændring, der skal give havnen mulighed for etablering af stenknusnings- og -sorteringsanlæg samt flisopskæring  på arealet? Det er helt urimeligt at give grundlag for en “tung industri” få hundrede meter fra bymæssig bebyggelse i en kommune, der kalder sig “grøn”! Regionplanen bør overholdes!

§ 5.3: Kajgaderne og Færgevejs forlængelse skal forsynes med fast belægning. Der ses ikke at være forhold, der taler herimod. Hvis der skal dispenseres, bør det være kommunen, der meddeler dispensation!

§ 5.4: Hvem afgør, om krydset mellem Færgevej og forlængelsen heraf, kajgaden og vejarealet mod nord udformes på “en fornuftig og trafiksikker måde”?

§ 5.5: Adgangsvejen mod fiske- og udsigtspladsen bør være mindst  20 meter - svarende til kajgaderne - for at sikre udsynet og for at undgå, at der bliver tale om en “sluse” - hvilket vil være tilfældet, hvis bredden kun bliver 6 meter! 

§ 5.6: Der bør fastsættes mål for, hvor store stierne skal være - og hvor mange! Henvisningen til DS 3028 er ikke tilstrækkelig.

§ 6.2: Foreningen foreslår at bestemmelsen ændres således: “Belysningen skal udformes, så den ikke generer skibstrafik og naboer mv.“ Formuleringen i lokalplanforslaget er alt for “løs”  - hvem afgør, om de generer “mindst muligt” og om gener undgås “i videst muligt omfang” - med denne formulering lægges op til en vurdering af omkostninger i forhold til de gener, der påføres naboer mv. - og der skabes grundlag for nye tvister mellem havn, kommune og borgere.

§ 7.2: Der bør efter foreningens opfattelse ikke placeres bygninger bredere end 20 meter. 2. afsnit foreslås derfor slettet (tilladelse til bygninger op til 30 meters bredde).

§ 8.2: 2. afsnit om tilladelse til, at enkelte bygningsdele kan overstige 8,5 meter, hvis “det er en produktionsmæssig nødvendighed”, bør udgå.  Med denne formulering lægges op til en vurdering af omkostninger i forhold til de gener, der påføres naboer mv. - og der skabes grundlag for nye tvister mellem havn, kommune og borgere. I stedet for at føre røg mv. op gennem skorstene bør der sikres alternativ energi til driften og rensning af udledningerne, så de kan ske direkte uden gener for miljøet. Det må gælde især i en “grøn” kommune på et naturområde og umiddelbart op til et EF-habitatsområde. Derfor er der ikke behov for at give mulighed for undtagelser om skorstene mv.

§ 8.3.1. Efter foreningens opfattelse kan det tilladte farvevalg bevirke, at bygningerne bliver meget markante. Det gælder fx ved sorte eller mørke bygninger . Hvide eller grå bygninger kan synes  mindre markante - afhængig af formen og omgivelserne mv. Da bygningerne vil være med til at tegne byens ansigt mod vandet og i forhold til naboområderne, bør der tages særlige hensyn til arkitekturen og farvevalget.
Derfor bør bestemmelsen ændres således: “Farvevalget skal primært være neutrale eller dæmpede farver, så de enkelte bygninger eller bygningskomplekser ikke fremstår markante i forhold til øvrige bygninger på arealet og i forhold til nabobygninger mv. i nordhavnen og delområde B. Projekter skal indsendes til kommunen for godkendelse.
“. Resten af paragraffen slettes. 

§ 8.3.5: Det fremgår, at skiltning ikke må være belyst. Alligevel fortsætter bestemmelsen med at tillade belysning.  Belysning bør begrænses til en indirekte belysning af vej- og orienteringsskilte mv. - ikke til det enkelte erhverv mv.

§ 8.4.5: “Belysningen skal helst være indirekte” - Ordet “helst” bør udgå, eller der skal fastsættes kriterier for, hvornår den kan være direkte?

§ 8.6: “I visse tilfælde kan de (antenner og paraboler mv) anbringes højere, hvis der er særlige produktions- eller erhvervsmæssige hensyn”.  Hvordan afgøres dette - og hvem skal afgøre det? Bestemmelsen bør efter foreningens opfattelse slettes!

§ 9.3: Lokalplanforslaget giver mulighed for hegn højere end 2 meter, “hvor der af driftsmæssige årsager kan være behov for en større højde”. Det er foreningens opfattelse, at der ikke bør drives erhverv på området, der kræver hegn højere end 2 meter, idet et højere hegn vil skæmme udsigten og helhedsindtrykket af området, og en sådan hegning af driftsmæssige årsager typisk vil skyldes støj eller møg. Hvis der tillades sten- og grusvirksomhed på området, og der oplagres sandbunker i op til 8½ meters højde, vil der være behov for et mindst lige så stort fast hegn for at hindre sandflugt ud over naboområderne - se også afsluttende bemærkninger. Derfor foreslår vi, at denne bestemmelse slettes. Om farvevalg - se kommentarer til § 8.3.1.

§ 9.5: Det bør fastsættes mere bestemt, i hvilke tilfælde afskærmingen skal suppleres med faste hegn (hvornår er der tale om “ i fornødent omfang”?). Det er foreningens opfattelse, at hegn på op til 8½ meter vil skæmme udsigten og helhedsindtrykket af området, og en sådan hegning af driftsmæssige årsager typisk vil skyldes støj eller møg. Se også ovenfor vedr. § 9.3. Derfor foreslår vi, at denne bestemmelse slettes. 

§ 9.6: Foreningen er af den opfattelse, at der ikke skal kunne gives tilladelse til større terrænudligning ud mod Isefjorden, der er et EU-habitatsområde.

§ 9.9: Eventuel belysning bør være indirekte - i forslaget står, at det “helst skal være indirekte” - hvem afgør, hvornår det ikke behøver at være indirekte - og efter hvilke kriterier?

§ 11: Der bør indføres særlige støjgrænser for søn- og helligdage - af hensyn til de store boligområder, der generes af den daglige støj! Erfaringerne fra skærtorsdag og langfredag taler herfor - her var adskillige naboer reelt tvunget til at opholde sig indendørs på trods af det dejlige vejr - på grund af støj og støv fra havnens aktiviteter - uden mulighed for at få det bragt til ophør.

Bilag 2: Uddrag af virksomhedsbeskrivelser i ”Håndbog om miljø og planlægning”, kap. 7.

Teglværker, mørtelværker, stenknuserier etc.

Virksomhedstyper Der findes mange typer af virksomheder under denne kategori, f.x. mørtelværker, teglværker, grusværker, stenknuserier samt virksomheder der producerer klinker, glaserede rør og vejmaterialer. (Asfaltværker, anlæg til fremstilling af vejmaterialer og kalcinering af flint er særskilt beskrevet.)
Regulering
Miljøbeskyttelseslov Mørtelværker, grusværker eller stenknuserier som ikke er placeret ved indvindingsstedet er anmeldelsespligtig efter Miljøbeskyttelsesloven jf. Bekendtgørelse nr. 367 af 10. maj 1992, vedrørende anden virksomhed end listevirksomhed (B52). Større virksomheder der fremstiller keramiske produkter ved brænding er godkendelsespligtig i henhold til Miljøbeskyttelsesloven jf. Bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed nr. 652 af 3. juli 2003 (B4).
IPPC Større virksomheder der fremstiller keramiske produkter ved brænding er IPPC-virksomheder (i-mærket), for hvilke særlige regler gælder ved etablering, ændring eller udvidelse.
VVM (bilag 1) Virksomheder, der foretager råstofindvinding fra åbne brud, kan være omfattet af punkt 19 eller 20. 
VVM (bilag 2) Nr. 5f
Andre Mørtelværker, grusværker eller stenknuserier som er placeret ved indvindingsstedet er omfattet af
Bekendtgørelse nr. 569 af 30. juni 1997, af lov om råstoffer. Virksomhederne er endvidere omfattet af
Vejledning nr. 182 af 7. december 1999 om administration af råstofloven.
Andre henvisninger
Miljøforhold
Støj Betydelig støj fra stenknuseri. I mindre omfang forekommer der også støj fra de andre virksomheder.
Endvidere kan transport og omlastning give støjproblemer.
Luft Støvgener fra materialehåndtering såsom knusning, sigtning, transport, lastning og lagring. Ved teglbrænding forekommer der luftforurenende stoffer såsom fluorider, svovldioxid, nitrøse gasser og støv.
Spildevand Små mængder procesvand med opslemmet støv og oliespild fra maskiner.
Jord & grundvand Potentiel risiko for fluorforurening.
Trafik Godstrafik
Risiko
Lokaliseringsfaktorer
Miljø De væsentligste lokaliseringsfaktorer er støj fra processen og fra intern og ekstern tung transport samt
luftforurenende stoffer som støv og fluorider.
Klasse 6-7, men for stenknuserier er en afstand på 1000 m til boliger ikke urealistisk som udgangspunkt.
Trafik Lav arbejdspladsintensitet, lav besøgsintensitet, stor afhængighed af gode til- og frakørselsforhold for
godstrafik.
Klasse X, Y
Risiko
Andet Virksomhederne ligger typisk i nærheden af råstofferne. De bør placeres således, at tung transport til og fra virksomhederne, ikke forårsager støjgener til de nærliggende boligområder. Endvidere bør de placeres i industriområder eller i områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav.