Hundested Midtby masterplan.
 kommentarer , fra By og Land, Halsnæs 
  D. 15. april 2008.

Indledning.
I foreningen har vi arbejdet grundigt og seriøst med disse kommentarer til Hundested Midtby og er glade for, at vi har lejlighed til fremsende dem til politikerne. Det er klart, at vi står til rådighed, hvis der er uklarheder eller spørgsmål i det hele taget.
 Vi har valgt at se Hundested by og havn som den helhed, det er. Vi håber, at såvel kommune som havn også sammentænker disse to dele af samme by.
 Hundested er mere et sted end en by. Et sted med sin egen rå charme, en lidt rodet byplan, karakteristiske fisker- og byhuse, en levende havn, erhverv af mange slags, kultur og kunst i hverdagen samt nødvendige butikker og handel. Byen er spredt og lidt langstrakt, men centrum- det politikerne kalder centerområdet – er placeret mellem havn og station og strækker sig fra Amtsvejen til Brugsen. Det er alt det, der gør byen til lige netop Hundested.
Hvis man har mod til at passe på Hundesteds værdier og ikke vil lade hurtige entrepenører eller smarte pengemænd bestemme, så er der ingen tvivl om, at det vil gavne Hundested, Halsnæs kommune og dermed os alle på længere sigt. Det kan medvirke til at såvel bosættere som turister finder vej til vores kommune.
 Det, der bevares og bygges op i de kommende få år, vil stå de næste generationer og få endelig betydning for Hundested som en ferie, turist, bosætter- og erhvervsby. For eksempel værdier som lavt smukt byggeri, der passer ind i den særlige karakteristiske Hundested profil og ikke generer de mange beboere, der netop er flyttet hertil, fordi der var udsigt til himmel og hav.
 Der er kun et skud i bøssen - og et fejlskud vil være fatalt.

1. Nedkørsel til by og havn.
Den mest naturlige og mest anvendte indgang til Hundested by og havn sker ad Amtsvejen eller fra vandsiden til Nordhavnen. Derfor er det naturligvis af stor betydning - og til glæde for beboere, turister og gæster at få en smuk og spændende velkomst.
Der må under ingen omstændigheder tages af det allerede begrænsede vandkik, der viser, at vi nu kommer til en by ved vandet. Byggeri på Nordhavnen og på den tidligere tankstation ved Læssevej må således ikke være højere end 2 etager ( tidligere besluttet 8.5m) og udføres i materialer og farver, der er karakteristisk for Hundested, så øjet fortsat kan nyde vandudsigten, og nedkørslen kan blive et positivt visitkort for byen. Fra vandsiden skal man fortsat kunne se den kønne by op af skrænterne. Dette indkik må ikke ”udslettes” af store haller og højt byggeri.
Langs vejen ned mod vandet skal der strammes op, eventuelt med anlæg af  udsigtspladser med bænke og beplantning af mindre vejtræer.
Gamle rodebunker, udtjente biler og maskiner, mærkeligt krat bør fjernes ligesom overflødig eller fejlplaceret skiltning bør flyttes.
 Trekantens strand og klitter ligger som et smørhul, hvor naturen har gjort sit med de smukke skrænter i baggrunden. Der må være rigelig med P-pladser til Trekanten og en god naturlig adgangssti, så alle også familier og handicappede kan nyde den dejlige bynære badestrand. Mellem P-plads og strand kan der bygges et lavt smukt hus til offentlige toiletter og ferskvandsbruser .
Vi ønsker: 
At bevare og forbedre en smuk velkomst til Hundested.

 2.  Nordhavnen. (Bananen).
Denne fantastiske og helt enestående placering kræver også en fantastisk vision, der ikke hæmmes af vanetanker og pengespekulation. Måske skal der slet ikke tænkes i boliger, men i et spændende wellness område med havbad, søsportscenter ,krabbe og fiske-broer, restaurant med Sjællands smukkeste udsigt etc. Eller et sjællandsk saltvandsakvarium. Dertil en solnedgangssti hele vejen rundt. Det vil kunne tiltrække mennesker fra udlandet og hele Danmark? Et sted der kunne blive til inspiration for andre havnebyer frem for skræksenarium, som for eksempel Frederikssund.  
Under alle omstændigheder bør eventuelt byggeri være lavt, inspirerende og må ikke tage den udsigt, som hundredvis af byens borgere glæder sig over hver dag.
Det er vigtigt at fastholde eller at skabe en eller flere offentlige funktioner i området. Bliver Nordhavnen bebygget udelukkende med privatboliger vil områdets atmosfære blive privat og ikke indbyde til ”uvedkommende færdsel” fra andre borgere eller turister, hvilket vil blive utrolig trist. Det  er en fejl, der er sket i mange andre danske havne og som vi bestemt ikke bør gentage.
Vi ønsker: et inspirerende, visionært sted, til glæde for alle - på en af Nordsjællands mest unikke placeringer planlagt af vore bedste arkitekter.

3.  Arealet ved Havnehytterne.
Netop dette areal samler byen, havnen og vandet.
 Når man kommer sejlende udefra, kan man se byens farvepalet, de lave og de lidt højere huse, der så karakteristisk ”trapper sig op” af skrænten bagved. Det er det billede både havnen, turistforeningen og kommunen oftest bruger for at promovere Hundested ,fordi det netop er havnen og byens særkende!
 Her bør der først og fremmest være plads til et stort og velindrettet torv med siddepladser, legepladser, grillplads, offentlige toiletter.Det må ikke ødelægges af et 11 meter højt byggeri, som det er nævnt i udkast til masterplan for  Hundested havn s. 14, område C!Et sådant byggeri foran byen vil fjerne et betydeligt turistaktiv.Det vil virke som en mur at komme til. Desuden vil også det genere en lang række af byens husejere - også på pengepungen.
De to gamle huse med smedie og vådbinderi hører havnens historie til og skal ikke rives ned. Vi har lige set, hvordan en ældre erhvervsbygning Frysen kan blive til en ny attraktion .
Vi ønsker: begrænset, lavt og smukt byggeri samt et stort åbent og spændende torv, der samler by og havn.

4.  Beddingsområdet.
I de sidste år er der sket en positiv udvikling i området, idet de oprindelige aktiviteter ser ud til at kunne leve fint sammen med nye tilkomne. Her gælder det blot om ikke at være for hurtig og rive de gamle historiske bygninger ned i flæng, bygninger der har kulturhistorisk værdi og som ikke kan erstattes. Selv om der er tale om enkle bygninger, nogle gange nærmest skure, har disse bygninger en historie og en atmosfære ,som hører havnen til og er med til at give havnen det ægte kulturhistoriske miljø, der netop facinerer og tiltrækker besøgende. Det er også vigtigt, at flere af de oprindelige havneaktiviteter forbliver på stedet, så det ikke ender som en død kulisse. Beddingen er et utroligt spændende sted at færdes - ikke mindst når man følger med i arbejdet med klargøring af skibene. Der bliver færre og færre bådebyggerier i Danmark som kan håndtere træskibe. Ikke mindst på den baggrund bør der forblive værftsvirksomhed i Hundested. Det vil samtidigt medvirke til at fastholde og udvikle et spændende maritimt miljø - noget de nybebyggede havne rundt om i landet i den grad savner. Det skal fortsat være muligt at sejle til Hundested for at få ordnet sin båd.
Vi ønsker: At stedet forbliver bedding og et levende bådeværft, samt at kulturarven bevares.

5.  Aldi,  røgeri, galleri samt Mellemrummet
Dette areal har blandet småerhverv, som gerne skulle fortsætte. Dog bør husene renoveres og males ensartet eksempelvis hvide, ligesom udenoms arealerne bør strammes op. Et tankeeksperiment:”Aldi Huset” er en bygning, der evt. godt kunne erstattes med et spændende lavt boligbyggeri. kombineret med småerhverv og butikker. Bilforhandleren kunne eksempelvis flytte til industrikvarteret, og i stedet kunne der etableres noget for unge her lige op til Mellemrummet, evt. sport/ musik etc. De store børn og unge samles gerne her på forårs- og sommer aftener.
Mellemrummet er som et bufferområde mellem industri og by begyndt at fungere for byens borgere. Men det kan udnyttes endnu bedre med gode bænke, en kondisti i naturmaterialer, årlige sports- og musikevents, ligesom der bør etableres en tydelig og fin snoet sti mellem Mellemrum og havn. Det bør forhindres, at knallerter og biler kan køre ind på området og lege ræs. Det er farligt og ødelægger anlægget.
Den beplantning, der er aftalt i en tidligere lokalplan mellem inddustrihavn og Mellemrummet skal naturligvis sættes i værk snarest.
Vi ønsker: At der skabes naturlig sammenhæng i området, og at Mellemrummet udvikles på en positiv måde.

6. Biblioteket og Gubben  - kulturområdet.
Vi anser det for en allerhøjeste prioritering at holde byens ”centrum” og havnen samlet og ikke sprede kultur - og andre aktiviteter. Hundested er en meget langstrakt by, og der er ikke tilstrækkeligt handelsliv til at fylde hele Nørregade ud. Derfor bør alle kræfter samles for at bevare og intensivere det handelsliv, byliv og kulturliv, der er. Det betyder at butikker, kultur, cafeer og forlystelser bør koncentreres i den nordlige bydel mellem banen og havnen - med Gubbentorvet som naturligt midtpunkt. Den kønne gamle biblioteksbygning ,Strandborg bør bevares og kan eventuelt føres tilbage til sit oprindelige udseende. (se bilag).Så vil den sammen med Lemckes og Warres købmandsgårde få lov til at fortælle en vigtig del af byens historie og samtidig være et smukt afrundende område  mod nord i centerområdet. Lodsens minde har derimod sammen med den lave tilbygning til biblioteket, ikke en speciel værdi, så her kan der bygges et lavt, hyggeligt butikscenter med læ - og hyggekroge og med kik til vandet sammen med en ny centralt beliggende biliotek.
 Gubben er Hundestedernes eneste rigtige medborgerhus. Det er et hus som borgerne selv tog initiativ til at forvandle fra industrihus til kulturhus, og det skal naturligvis bevares som offentligt fælles hus. Gubbentorvet kan forskønnes. Og der tilføres mere liv, når der kommer butikker i den tidligere bageribygning. På den måde kan alle - både borgere og turister benytte de kulturelle tilbud, posthuset, stationen, indkøbscenter og havnefaciliteter og samtidig let og hurtigt finde frem til det hele. De få butikker, der ligger i den sydlige ende af byen, kan evt. flytte ind i det ny centerområde.Det tidligere rådhus, der hverken er en harmonisk eller køn bygning, ligger langt fra stationen og er derfor svært tilgængelig for borgere uden bil. Bygningen bør derfor ikke indrettes til kulturformål på bekostning af bymidten, men sælges til boliger (med havudsigt og tæt på fjorden) eller til kontor og erhverv.
Vi ønsker: Et samlet og centralt kulturområde i Hundested

7.  Arealerne mellem Nørregade og  Strandvejen.
I dette område ligger lidt af den gamle by fortsat, og det skal naturligvis  bevares. De få lave østvest vendte huse med små knaster af udhuse, de fine smøger til havnen og de hvide stakitter må ikke ødelægges.
 For eksempel må nr. 22 og 24, det eneste sted med lidt grønt græs foran , selvfølgelig ikke rives ned! Det er en sommeroase for byens folk og gæster. Husene er nogle af de få bevarede, karakteristiske for byen, og alle nyder dette sted .Her skal der placeres et lille grønt torv, hvor man kan søge ly på en af de mange dage med vestenvind. Skal der bygges nyt, må det ske bagved - ved udhuset eller på eksisterende P- pladser samt der, hvor den nuværende genbrugsbutik ligger. Der kan evt. også bygges et lavt længehus i øst vest gående retning på den sydlige del af pladsen. Da kommunen ejer stedet, har man her en god chance for - med en smuk løsning - at vise, at man gerne vil bevare det typiske og karakteristiske Hundested.
Vi ønsker: At dette oprindelige område ikke rives ned, men bevares som intim byplads, f.eks. med små kunstbutikker.Vi ønsker i det hele taget en bevaringsplan for Hundested.

8. Arealet mellem Nørregade og Læssevej.
Her ligger en anden del af det karakteristiske Hundested, nemlig de mange fiskeskipperhuse og byhuse efter dansk byggeskik. Nogle meget vel- holdte, mens andre trænger til en nænsom renovering. Dette område bør  fastholdes med bevarende lokalplanlægning. Det bør sikres, at der ikke fortsat rives ned og bygges tæt udelukkende med spekulation for øje, samt at der fortsat er små haver, karakteristiske udhuse og fine detaljer at opleve.
Vi ønsker: At passe på de karakteristiske Hundestedtræk og bevare byen med sine lave fisker- og byhuse.

9. Baneareal og Stationsplads.
Hvis der i fremtiden bliver areal til byggeri ved banestrækningen, vil vi foreslå, at det udlægges til byvillaer eller mindre ældreboliger. Dette byggeri kan så danne en fin overgang mellem husene øst og vest for banen og få byens dele til at hænge sammen. Samtidig kan man bevare udkik henover og mellem bygningerne. Individuelle boliger tæt på alt er efter- tragtede.En gangbro ved stationen vil yderligere kunne medvirke til at gøre det lettere at komme til og fra byen mellem de to områder.
Stationspladsen er det sted, hvor mange turister og gæster først møder Hundested. Derfor skal denne plads være ordentlig. Pladsen skal forskønnes og passes. Der skal opsættes bænke og laves tydelige P- båse. Ligesom det skal fremgå tydeligt, hvor gående kan opholde sig sikkert. I det hele taget skal de ankomne føle sig velkomne. I en turistby skal det være en naturlig ting, at der er velholdt og rengjort ventesal samt toiletter til rådighed. Dette forudsætter et tæt samarbejde med lokalbanen.
Vi ønsker: At stations- og baneområdet får et løft, et kønnere og mere afklaret udtryk.

 10.  Opfyld i havnen.
Den store opfyldning på 80.000 m2, der går langt hen foran byen, vil få betydelige og generende konsekvenser for mange, der bor i Hundested. Eksempelvis :
12	 Når byen lukkes mod vandet af haller, containere i lag samt gods. De sidste kik til vand vil så forsvinde. Det er allerede sket i hele den  sydlige del af havnen.       
 En spærring mellem by og vand ser vi resultatet af med stål-  
     værket i Frederiksværk.     
13	Når trafikken gennem byen intensiveres p.g.a. øget industri og
     transport, muligvis med kæmpelastbiler!                   
14	Når støjen og støvet fra flismaskinen og larmen fra jernplader og skrot bliver værre for alle i byen, også for de, der evt. skal have  boliger i den nordlige del af havnen? Flisen kan evt. købes forarbejdet frem for at lade processen foregå midt i en by?
Der må under ingen omstændigheder tillades yderligere opfyldning ud i vort fælles vand og foran vor fælles by. Heller ikke i den sydlige del af havnen. Det er vigtigt, at kommunen i lokalplanen lægger klare retnings linjer for højde, bebyggelsens placering farver, trafikplan  for dette store nye område.Vi ønsker: At der tages seriøst hensyn fra både havn og kommune til byens borgere.

11. Det grønne.
Hundested er en frisk men også karsk by, vinden suser tit om ørerne og træer og vækster kæmper for at blive store. Derfor er det også særlig vigtigt, at passe på de få træer og grønne områder, vi har i selve byen.
Ved Lemckes købmandsgård, foran Gubben og i haven bag biblioteket står nogle enkelte store træer, man ikke behøver at fælde ved evt. byggeri. Langs Læssevejen står eksempelvis resten af en fin gammel alle` af røn. Ved nr. 22 og 24 i Nørregade er der lidt grønt og græs. Disse grønne elementer bør bevares. Er de først væk, kommer de ikke igen.
I Mellemrummet bør nogle områder udpeges til at springe i natur, så nogle af de mindst 160 arter, der fandtes da stedet sidst blev ændret, kan komme tilbage.
Endelig vil vi gerne ved denne lejlighed pege på den grønne fredskov ved for eksempel Fyrrenæs og på Magasingrundene! Disse må ikke uden videre fældes og bebygges.
Vi ønsker: 
At beslutningen om, at vi er en grøn kommune tages alvorligt, også når det gælder enkeltstående vækster og små områder .

12. Byinventar.
Der ønskes ensartet byinventar i kønne og solide materialer som granit, smedejern og træ, både i havn og by. Bænke, belysning, pullerter, blomsterkummer og skraldespande (de sidste er alt for små i dag), samt skraldepladser skal harmoniseres. Desuden skal renholdelsen intensiveres.
Den er tydeligt dårligere end den var før.
Vi ønsker:
En ren, køn by med smukt og funktionelt byinventar.

13.  Nyt byggeri generelt. (se billedbilag)
De bygninger, der er opført de senere år viser, at det er temmelig tilfældigt, hvad der foregår, hvilket har resulteret i en række kedelige huse. Derfor vil vi gerne, at der lægges en fast linje, som bygherrer skal følge ved nybyggeri. Det gælder:
12	Højden, der ikke må overstige 8.5m, men på ”sarte ”steder, f.eks.  vestsiden af Nørregade,ikke bør være mere end 1.5 etager, som den oprindelige by, for ikke at ødelægge miljøet og tage lyset fra gaden.
13	Farve og materialevalg skal matche den eksisterende by og ikke fremstå som fremmedelementer. De røde, gule og hvide huse med røde tegltag eller matte sorte tag bør stadig være fremherskende.
14	Glaserede tegl hører til palæer og dem er der ingen af i Hundested.
     Derfor ingen glaserede tegl!
15	Husene bør ikke alle bygges i gadelinje, men med jævne mellemrum trækkes væk fra gaden, så der er lidt plads og luft og de ikke kaster lange skygger og dannes trækzoner. Forhold, der kan mindske lysten hos enhver til at opholde sig eller handle der!
16	Endelig burde man lave en regel, der sikrer at huse opført foran eksisterende huse tager hensyn til udsigt/indsigt og skygge for naboerne. Sådan en regel findes i andre kommuner.
Vi ønsker:
 Smukt og hensynsfuldt byggeri med ”Hundested karakter.”

     14.Trafik.
Det er et seriøst problem, at den tætte og tunge erhvervstrafik, der kun vil blive tættere fremover, skal gå ned ad Amtsvejen og lige gennem Hundested bymidte. Det er til gene for rigtig mange, hvad man blandt andet kan se af til salg skiltene langs ruten. Derfor kan vi kun opfordre til, at hele infrastrukturen gennemtænkes med henblik på en bedre løsning. Banen kan ændres, eller et spor tilføjes direkte til havnen. Der kan etableres en tunnel eller nedgravet vej med støjskærme nedad Fjordvej, så den gående og cyklende trafik ikke generes. 
    Den tidligere vedtagne plan for Fjordvej blev til på en anden baggrund.     Her må der appelleres til havnen og staten om den nødvendige støtte.
Vi ønsker: At politikerne, havnen og staten sammen finder en bedre løsning på infrastrukturen.

Kirsten Møller
formand