Kære borgmester Helge Friis.

I en følgegruppe omkring masterplanerne for Hundested bymidte og havn er vi blevet præsenteret for visualiseringer af forskellige ideer til byggeri i Hundested Nordhavn. Der er - uanset hvilken af de viste modeller, der vælges - tale om et så massivt og højt byggeri, at vi føler os nødsaget til at bede dig overveje, om ikke byrådet nøjere bør undersøge virkningerne af planerne - uanset om dette måtte betyde en udskydelse af vedtagelsen af masterplanen for Nordhavnen.. Det er nødvendigt at se “masterplanerne” for bymidten og for Nordhavnen i en sammenhæng - og også inddrage den kommende udvikling af trafikhavnen  med de nye inddæmninger og opfyldninger mv. 

Foreningernes interesse for sagen er drevet af vores glæde over Hundested by og havn, hvor netop Nordhavnen er et af de vigtigste pejlemærker. Et af ønskerne til fremtiden er at opnå en større symbiose og synergieffekter mellem midtby og havn, der i fællesskab kan gøre Hundested yderligere attraktiv for både erhvervsliv, tilflyttere, turister og borgere. Det er vores klare opfattelse, at et så massivt byggeri, vil forhindre dette ønske i at gå i opfyldelse og i stedet lægge boligområdet “øde” - som vi ser det i boligbyggerierne i Holbæk, Frederikssund, Kalvebod Brygge, Tuborg Havn  i København og mange andre steder. Herved vil vi og vore turister ikke kun miste den nuværende herlighedsværdi,, men også fra alle andre steder i byen og dens omegn samt fra vandsiden vil et byggeri i den foreslåede størrelsesorden  ændre byens “skyline” i høj grad. Det vil få væsentlig negativ virkning for stort set alle, der besøger, arbejder eller bor i byen. Med denne henvendelse direkte til dig vil vi gerne, at kommunen gør sig klart, hvilke økonomiske følger et byggeri af de foreslåede størrelser vil give for alle parter.

 Det omfattende byggeri er ikke til glæde for andre end I/S Hundested Havn - et privat foretagende. Det ser muligheden for en økonomisk engangsgevinst, som imidlertid i al væsentlighed er samfundsskabt, og som nu ønskes realiseret til varig skade for almenvellet og de nuværende borgere i Hundested!

Vi vil opfordre kommunen til at lave en “business-case”, hvor de økonomiske virkninger for alle relevante parter opgøres, herunder:

udgifter/tab/investeringer:
•	Erhvervsdrivendes tab ved nedgangen i turistindtægter  - herunder fra gæstesejlere.
•	Tab i ejendoms- og grundværdi (og dermed også reducerede skatteindtægter for kommunen), samt for de mange husejere, der i dag har udsigt over havneområdet.
•	 Forlængede “liggetider” for nuværende husejere, der ønsker at sælge 
•	Kommunens ekstra direkte eller afledte udgifter/investeringer til skoler, plejehjem,  nye veje eller vejudvidelser mv., når op til måske 500 borgere bosætter sig i det nye område i Nordhavnen. Det skal sammenholdes med tilflytningen i forbindelse med byggeriet på bl.a. Højbjergvej og Kregme syd, og at de nuværende planer for løsningen af lastbiltrafikken til og fra havnen er for kortsigtede.
•	Ekstra investeringer til togdrift - pladserne i de nuværende togafgange er i myldretiden allerede fuldt udnyttet, når vi kommer til strækningen mellem Frederiksværk og Hillerød. 
•	Nye investeringer i udvidelser af kloak- og rensningsanlæg, vand-, el- og varmetilførsel mv. frem til byggeområderne, hvor bygherre overtager anlægsudgifterne.
•	Eventuelle forsikringer og udgifter i forbindelse med fremtidig vandstigning.

Indtægter:
•	I/S Hundested Havns engangsfortjeneste ved, at der tillades byggeri på det nuværende havneareal - opgjort efter hver af de fire nuværende modeller fra 7.000 m2 byggeri op til 16.000 m2 byggeri.
•	Hvor stor andel heraf vil tilfalde kommunen i form af skatteprovenu ved havnens realisering af fortjenesten og evt. i fremtiden? (note 1)
•	Kommende yderligere kommunale skatteindtægter fra nye beboere i Nordhavnen (vi forudsætter, at der bliver bopælspligt!) (note 2)
•	Erhvervsdrivendes fortjeneste ved omsætning med de nye borgere.

Dertil kommer andre indtægter og udgifter mv., som vi ikke har fantasi til at forestille os, men som professionelle kan hjælpe med.

Det er vores klare opfattelse, at det samlede resultat af ovenstående regnestykke kan give tab nu og i mange år fremover - undtagen for I/S Hundested Havn. Vi ser gerne, at havnen tjener penge - også gerne mange penge, men det skal ske ved egentlig havnedrift og ikke ved grundspekulation. Og det skal slet ikke ske på bekostning af alle andres herlighedsværdier!

Derfor vil vi opfordre kommunen til at udarbejde og fremlægge et reelt skøn over udgifter og indtægter. Vi er bange for, at kommunen er på vej til at “ofre fremtidens erhverv på fortidens alter”. At reducere turist-, kunstner- og fritidsaktiviteter, interessen fra kunstnere, liberale erhverv, borgere med hjemmearbejdspladser mv., muligheder for at bosætte sig i Hundested - alene til fordel for en industrivirksomhed, som støjer og sviner i bymiljøet og hvor den del af virksomheden, der ikke har direkte med havnedrift at gøre (fx lageropbevaring, flisskæring osv.) i stedet burde flyttes til kommunens industriområder. Undersøgelsen må meget gerne udvides til en egentlig VVM-undersøgelse, der kan supplere den VVM-redegørelse, der blev udarbejdet til brug for regionplantillæg nr. 1 om Hundested Havn - Regionalt Søtransportcenter. 

Hvis kommunen skal leve op til sine egne visioner - som  udtrykt i strategiplanen og i udkastet til masterplanen for Nordhavnen -  kan den ikke tillade byggeri  efter nogen af de planer og med det omfang, der foreligger nu. Det vil være at gå i skandalernes fodspor som de ses ved tilsvarende byggerier i Holbæk, Frederikssund, København osv. 

Vores vision er, at Nordhavnen enten helt forbeholdes offentlige formål, så den storslåede panoramaudsigt ud over vandet mod Rørvig, over mod Skansen og over  badestranden Trekanten og byens skrænter og tage bevares og endda forbedres ved nedrivning af den skandaløse, grønne lagerbygning (Veritas). Skal der være beboelsesbyggeri på stedet,  bør det opføres som et lavt og smukt byggeri, der kan være med til at fremhæve stedets herlighedsværdier og bevare det autentiske fiskermiljø og -kultur, der findes i Hundested, og ikke ødelægge det. Se fx, hvorledes det er lykkedes at bevare miljøet i Gilleleje havn. Det er muligt, at fortjenesten for havnens interessenter derved  ikke bliver så stor som de havde forventet - men til gengæld forringes borgernes og turisternes vilkår tilsvarende mindre.

Fra flere møder er vi overbeviste om, at vi taler på langt de fleste borgeres og turisters vegne, og vil forsøge at få en offentlig debat derom - inden det er for sent. Som vi forstår det, forventes byrådet medio juni at skulle tage politisk stilling til masterplanen. Det er ikke lang tid, og vi vil derfor foreslå, at beslutningen udskydes indtil der har været afholdt endnu et borgermøde, hvor visualiseringerne og planerne kan vises for borgerne, samt at der foreligger svar på vore spørgsmål om økonomien bag - evt. også en ny VVM-redegørelse - gerne suppleret af en vejledende borgerafstemning om de foreliggende planer.

Tabet ved en udskydelse af planerne kan ikke være stort - set i lyset af det nuværende boligmarked - og “tabet” vil alene bestå i en udskydelse af I/S Hundested Havns forventede fortjeneste. Borgernes tab kan imidlertid blive stort ved at fremtvinge en beslutning på et ufuldstændigt og usammenhængende grundlag, fordi der ikke er afsat tilstrækkelig tid. Når først tilladelsen er givet til havnen, vil tabet ved evt. efterfølgende at skulle begrænse byggeriet blive væsentlig større - måske i form af erstatning til havnen!

Med venlig hilsen

Kirsten Møller					Knud Pedersen
Formand					Formand
Foreningen By og Land, Halsnæs 		Danmarks Naturfredningsforening, Halsnæs

Note 1:
Med de investeringer, havnen planlægger i inddæmning og opfyldning af det 80.000 m2 store område vil havnen næppe have skattemæssigt overskud i mange år frem - men havnen har gennem dens advokat givet afslag på indsigt i både vedtægter, regnskaber og budgetter.
Hvis/når havnen giver overskud, skal det beskattes som indkomst hos de enkelte interessenter. De største interessenter er formentlig aktieselskaber mv. Hvis de i øvrigt er hjemmehørende i Halsnæs kommune, får kommunen i direkte skatteindtægter  max. 13,41% af 25% deraf. For hver 100 kr., der tjenes, får kommunen således  maksimalt 3,35 kr. - altså 3,35% - som evt. skal deles med andre kommuner, hvori selskabet driver virksomhed. Den kommunale andel af de personligt erhvervsdrivende interessenter afhænger af mange forhold, men Halsnæs får kun andel for de erhvervsdrivende, der også har bopæl i kommunen!
Rygtet siger, at havnen ”kun” beskæftiger ca. 30 - 40 medarbejdere - hvis det er rigtigt, kan den næppe mere karakteriseres som ”….byens store stolthed med mange arbejdspladser, der i årevis har været drivkraften i byens økonomi. Hundested Havn er byens puls og afgørende for byens liv, byens ansigt udadtil og ikke mindst byens økonomi.” (citat fra overskriften ”Havnen - Byens Puls” i udkastet til masterplan ).

Note 2:
De skattemæssige forhold for tilflyttere i et nyopført havneområde må kunne opgøres statistisk på grundlag af erfaringer fra alle de andre byer, der har ”tilplastret” havneområder med byggeri. Alt andet lige må rentefradraget for prioritetsgæld og befordringsfradrag for pendlere betyde en væsentlig reduktion af det kommunale skatteprovenu i en lang årrække fremover!

Note 3:
Byrådets vision er bl.a. 
”at byen gennem udformningen af det fremtidige byggeri skal åbne sig mod havnen.”
De planer, vi har set gennem visualiseringen, vil reelt fuldstændig lukke af mellem byen og Nordhavnen - undtagen via passagen ad Nordre Beddingsvej - hvor den befærdede Strandvej skal passeres via en fodgængerovergang.
”at bymidten og havnen skal udvikles til et levende bymiljø med mange byfunktioner som fx butikker, restauranter, cafeer, kunstnermiljøer, boliger, liberale erhverv samt havnetilknyttede erhverv, f.eks. bådebyggere og lignende. Det levende og autentiske havnemiljø skal  i videst muligt omfang bevares”.
Ved et massivt boligbyggeri i 2 - 3- 4 etager og med op til 2 ”højhuse” på det lille areal, Nordhavnen udgør, er det ikke muligt at bevare det nuværende levende og autentiske havnemiljø.
”at nyt byggeri i Hundested skal tilpasses byens skala og respektere de sigtelinier, som er med til at give byen identitet og understrege byens rolle som en af de primære havnebyer i hovedstadsregionen”
Endnu er der kun ganske få bygninger i hele Hundested på 2½ etage - og de nyopførte heraf er blevet stærkt kritiseret. Nu lægges der op til et massivt byggeri - endda på havnen - med mellem 2½ og 4 etager - samt to ”højhuse”.  - et byggeri, der med den størrelse kun kan placeres, så det ”lukker af” for al udsigt - både fra havnen og ud, og fra omgivelserne mod havnen. Badegæsterne på Trekanten må formentlig krybe væk fra molen for at undgå slagskyggen fra husene, og kan vinke op til beboerne, der vinker tilbage gennem deres kikkerter. Selv ikke visualiseringernes brug af at tage udgangspunkt ”oppefra” (fx det højeste punkt på Skansen) kan skjule, hvordan byggeriet vil stå i grelt misforhold til den øvrige by og ødelægge alle de nuværende ”kig”, og i stedet blive afløst af ”sigtelinjer”, hvor forudsætningen for at opnå ”kig” er, at man befinder sig på et bestemt sted (det, ejendomsmæglere kalder ”havkig”!)

Under overskriften ”Havnen - Byens Puls” i udkastet til masterplan bruges indledningen: ”Jeg skal lige ned forbi havnen” som en ofte hørt bemærkning i Hundested. Det er rigtigt, at havnen drager som en magnet - bliver der landet fisk - er der kommet nye skibe osv. Men med det planlagte massive byggeri på så lidt plads vil også den fornøjelse forsvinde - der vil ikke komme nye gæstesejlere, der ville skulle tåle at være ”overbegloet nabo” til beboerne i et måske 4 eller 8-etages hus og sidde og grille i skyggen fra lejlighedernes altaner og samtidig høre på den øgede lastbiltrafik på Strandvejen efter udvidelsen af godshavnen og samtidig tåle generne fra flismaskiner, jernplader osv.. Med en udvikling, hvor selve erhvervshavnen ”lukkes af” med terroristhegn, og den gamle Nordhavn bliver ”lukket af” med massivt byggeri, vil sætningen ”Jeg skal lige ned forbi havnen” kun finde anvendelse, hvis man har et konkret formål dermed. Heldigvis vil der stadig være anledning til at besøge Glaspusteriet, Bryghuset, gallerierne, restauranterne, fiskehandlerne osv. - men en stor del af den nuværende charme vil for evigt være gået tabt!

Note 4:
”Klip” fra http://www.archipelago.nu/SKARGARD/ENGELSKA/DENMARK/gilleleje.htm
”Gilleleje har Sjællands største fiskerihavn. I sommerperioden erstattes aktiviteterne på havnen med lystfartøjer og mange turister. Folk holder meget af miljøet i og omkring havnen. Et miljø som man ivrigt forsøger at bevare.”
Se også  klip fra http://www.visitgribskov.dk/danmark/da-dk/menu/turist/inspiration/om-gribskov/gilleleje/gilleleje.htm:
”Gilleleje er en livlig turist-, handels- og fiskerby med Sjællands største fiskerihavn som sit naturlige centrum. Gilleleje ligger i den nye Gribskov kommune ved Sjællands nordligste punkt, Gilbjerg Hoved. 
Byen har formået at bevare en stor del af det oprindelige fiskerlejes idylliske små stræder og stråtækte gamle huse. 
Udover at være en aktiv fiskeriby tiltrækker Gilleleje hvert år mange turister fra ind- og udland. Kattegatkystens mange fine strande med blåt flag, den varierede natur og nærheden til Københavns mange kulturtilbud gør Gilleleje til at attraktivt feriemål. 
Gilleleje har da også et handelsliv, hvis omfang og kvalitet er fuldt på højde med langt større byers. Dertil kommer et aktivt kulturliv med årligt tilbagevendende folkefester og arrangementer som f.eks. Bakkefest, Havnefest, Jazz på Havnen, Kunstrunden og Kunst i Filet'en.”